Filozofski fakultet u Zagrebu
Odsjek za zapadnoslavenske jezike i književnosti
Katedra za poljski jezik i književnosti

PRIJEDLOG PROGRAMA
STUDIJA POLJSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI

DIPLOMSKI STUDIJ 

Sadržaj
1. UVOD
2. OPĆI DIO
2.1. Naziv studija
2.2. Nositelj studija
2.4. Uvjeti upisa na studij
2.6. Diplomski studij
3. OPIS PROGRAMA
3.1. Popis kolegija
3.1.2. Diplomski studij
3.2. Opis kolegija
3.3. Struktura studija
3.3.2. Diplomski studij
3.3.2.1. Kulturološki smjer
3.3.2.2. Lingvistički smjer
3.4. Popis kolegija i/ili modula koje student može izabrati s drugih studija
3.5. Popis kolegija i/ili modula koji se mogu izvoditi na stranom jeziku
3.7. Način završetka studija

ZAGREB 2005.
1. UVOD

Studij poljskog jezika i književnosti oslanja se na dugu i plodnu tradiciju hrvatsko-poljskih kulturnih i znanstvenih kontakata, koji sežu još u 15. stoljeće. Osnovan je 1966. godine kao proširenje lektorata poljskog jezika, koji je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu djelovao od 1919. godine. Studij je najprije bio trogodišnji (tzv. B predmet), a od 1986. godine četverogodišnji (A predmet). 
Katedra za poljski jezik i književnost, kao njegov izvođač, vidi studij poljskog jezika i književnosti (polonistike) kao jedan od središnjih programa koji mogu unaprijediti odnose između dvije zemlje i dva naroda – u okviru širih europskih integrativnih procesa. Poljski je, s jedne strane, jedan od službenih jezika Europske unije, za koji Hrvatska mora imati stručnjake – kvalitetne prevodioce, što podrazumijeva dobre poznavatelje njezinog jezika i kulture. S druge strane, s obzirom na velik interes za studij hrvatskog jezika i književnosti u Poljskoj (šest studija kroatistike, nekoliko stotina studenata), studij polonistike u Zagrebu nameće se kao imperativ u procesu jačanja bilateralnih odnosa, koji imaju važnu ne samo kulturno-znanstvenu, nego i gospodarsku dimenziju (to su, primjerice, pokazale potrebe «Plive» i «Podravke», koje su prisutne u Poljskoj i u kojima je zaposleno više svršenih studenata zagrebačke polonistike; pokazuje to i turizam, te druge grane gospodarstva). Zbog toga Katedra za polonistiku pristupa osmišljavanju novog programa studija u uvjerenju da se, na temeljima bolonjskog procesa, može osmisliti moderniji i funkcionalniji sustav studiranja, koji će odgovoriti izazovima vremena.
Novi program studija sastavljen je stoga u skladu s predviđanjima o potrebama tržišta rada, ali pritom ne zaboravlja ni vlastita dostignuća i znanstvene interese. 
Diplomski studij (4 semestra) omogućuje svladavanje dubljih spoznaja i vještina, koje daju temelj za stručno i znanstveno bavljenje polonistikom u njezina dva smjera: lingvističkom i kulturološkom (vrlo dobro poznavanje jezika, uvodne specijalističke spoznaje o poljskom jeziku i književnosti, dublje spoznaje o kulturnom kontekstu, vještina prevođenja, uvid u metodologiju znanstvenog rada i dr.). Na taj način diplomski studij otvara mogućnost daljeg stručnog i znanstvenog usavršavanja na srodnim poslijediplomskim studijima. 
Program studija poljskog jezika i književnosti temelji se na suvremenim znanstvenim spoznajama u predmetu, kao i na modernim metodologijama nastavnog i stručnog rada, pri čemu se u obzir uzimaju i tradicija hrvatske polonistike i slavistike, te pedagoška iskustva i spoznaje poljskih sveučilišnih i znanstvenih središta (s kojima zagrebačka polonistika održava žive kontakte). Međutim, u aspektu organizacije nastave i ciljeva studija, studij polonistike usporediv je prije svega s istim studijima u drugim europskim zemljama, što znači da odgovara specifičnim potrebama matične sredine i zahtjevima njezina tržišta: zbog tradicionalno jačih uzajamnih veza između slavenskih naroda usporediv je naročito sa studijima polonistike u tim sveučilišnim središtima (npr. Bratislava, Prag, Sofija i sl.). 
Temeljeći se na sustavu dvopredmetnosti, studij poljskog jezika i književnosti nastoji ujedno ostvariti funkcionalnu otvorenost prema drugom odabranom studiju u okviru režima studija na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, kao i prema programima drugih studija na istom fakultetu, na drugim fakultetima Sveučilišta u Zagrebu, kao i na europskim sveučilištima – što je pretpostavka za ostvarenje visokog stupnja mobilnosti studenata. 

2. OPĆI DIO

2.1. Naziv studija 

Studij poljskog jezika i književnosti

2.2. Nositelj studija 

Filozofski fakultet u Zagrebu, Odsjek za zapadnoslavenske jezike i književnosti, Katedra za poljski jezik i književnost
Izvođač studija: Katedra za poljski jezik i književnost

2.3. Trajanje studija 
Diplomski studij – 2 godine 

2.4. Uvjeti upisa na studij 

Pravo upisa na diplomski studij poljskog jezika i književnosti imaju studenti koji su stekli naslov baccalaurea/baccalaureusa humanističkih znanosti, smjer poljski jezik i književnost,  ili pak oni studenti koji su, nakon stjecanja istovrsne diplome na drugim studijima, stekli titulu baccalaurea/baccalaureusa humanističkih znanosti na drugim humanističkim disciplinama u Hrvatskoj ili u inozemstvu, te odgovarajuću licencu o znanju poljskog jezika na razini B2 (prema poljskom programu certifikacije) ili prošli provjeru znanja poljskog jezika na Katedri za poljski jezik i književnost Filozofskog fakulteta u Zagrebu. 	

2.6. Diplomski studij

Na diplomskom studiju studenti se mogu opredijeliti između lingvističkog i kulturološkog smjera, pri čemu se smjer definira modulima. Svaki modul ima obvezne i izborne kolegije, pri čemu se izborni kolegiji biraju u skladu s odabranim modulima. Pri odabiru izbornih kolegija student se konzultira s nastavnikom/mentorom. 
Jezične vježbe na diplomskom studiju donose 5 bodova, a stručni kolegiji na diplomskom studiju po 4 ili 5 boda.  
	Obvezni kolegiji, koji tvore jezgru diplomskog studija poljskog jezika i književnosti (lingvistički i kulturološki smjer), uključuju i individualni (mentorski) rad sa studentima u sklopu priprema za pisanje magistarskog rada.  
Studenti se opredjeljuju za pisanje magistarskog rada iz poljskog jezika ili književnosti, ovisno o odabranom modulu/smjeru, najkasnije do početka IX. semestra, pri čemu u suradnji s odabranim nastavnikom (mentorom) definiraju temu buduće radnje. 
Kolegiji Metodologija jezikoslovnoga znanstvenog rada i Poljska književna kritika i znanost o književnosti (metodologija), koji se slušaju i polažu u IX. semestru diplomskog studija, imaju manje teorijski, a više praktični karakter: podrazumijevaju individualni rad sa studentima u sklopu metodoloških priprema za pisanje magistarskog rada (zato donose po 5 bodova). 
	Diplomski studij poljskog jezika i književnosti završava obranom magistarskog rada iz odabranog smjera/modula na studiju poljskog jezika i književnosti. Ukupan broj prikupljeniu bodova na diplomskom studiju mora iznositi 60, pri čemu obrana magisterija donosi 15 bodova. Ukoliko student piše magistarski rad na drugom dvopredmetnom studiju, a ne želi pisati rad na studiju poljskog jezika i književnosti, mora položiti Završni ispit iz smjera/modula na diplomskom studiju poljskog jezika i književnosti, koji donosi 15 bodova. Završni je ispit pismeni i usmeni, a uključuje široku provjeru znanja i vještina stečenih iz odabranog smjera diplomskog studija. Usmeni dio polaže se pred povjerenstvom - na poljskom jeziku.
Cilj diplomskog studija je usvajanje osnova struke u predmetu poljski jezik i književnost, s osobitim obzirom na šire lingvističko, odnosno književno-kulturološko znanstveno polje. Na taj način završeni student stječe kompetencije koje mu omogućuju da, ukoliko želi, nastavi studij polonistike u sklopu matičnih i njemu srodnih poslijediplomskih studija. Istodobno, zahvaljujući pojačanim prevodilačkim vježbama u sklopu lektorata, student stječe kompetencije i u području prevođenju s poljskog na hrvatski jezik i obratno. 
Završnost tog stupnja obrazovanja, bez obzira na odabrani modul studija, daje mogućnost zapošljavanja u obrazovanju (savjetnička mjesta), kulturi, znanosti, diplomaciji, prevodilaštvu, državnoj upravi, medijima, gospodarstvu i sl. – svugdje gdje se traže specifična stručna znanja i vještine iz predmeta poljski jezik i književnost. 
Akademski naziv: Magistra/Magistar humanističkih znanosti, smjer poljski jezik ili poljska  književnost (ovisno o odabiru lingvističkog ili kulturološkog smjera).

3. OPIS PROGRAMA

3.1. Popis kolegija

3.1.2. Diplomski studij

VII. semestar 

Obvezni kolegiji – za oba smjera:
Jezične vježbe VII, 4 sata – 5 bodova
Lingvistički smjer: 
Obvezni kolegiji:
Suprasintaksa, 2 sata – 4 boda
Izborni kolegiji:
Sociolingvistika, 2 sata (1+1) – 4 boda
Kognitivizam i prevođenje, 2 sata (1+1) – 4 boda
Kolegij iz srodnih lingvističkih područja, 2 sata – 4 boda
Kulturološki smjer:
Obvezni kolegiji:
Adam Mickiewicz, 2 sata (1+1) – 4 boda
Izborni kolegiji:
Poljska u 19. i 20. stoljeću, 2 sata – 4 boda
Opća povijest i teorija književnosti I, 2 sata – 4 boda

VIII. semestar

Obvezni kolegiji – za oba smjera:
Jezične vježbe VIII, 4 sata – 5 bodova
Lingvistički smjer: 
Obvezni kolegiji:
Pragmatika poljskog jezika, 2 sata 
Obrada pragmatičkih tekstova, 1 sat – ukupno 4 boda
Izborni kolegiji:
Slavenska poredbena gramatika, 2 sata – 4 boda
Ekolingvistika, 2 sata  (1+1) – 4 boda
Kolegij iz srodnih lingvističkih područja, 2 sata – 4 boda
Kulturološki smjer:
Obvezni kolegiji:
Poljska drama i kazalište, 2 sata (1+1) – 4 boda
Izborni kolegiji:
Suvremeni poljski roman, 2 sata – 4 boda
Opća povijest i teorija književnosti II, 2 sata – 4 boda

IX. semestar

Obvezni kolegiji – za oba smjera:
Jezične vježbe IX, 2 sata 
Prevođenje poljskih književnih tekstova (dio Jezičnih vježbi IX), 2 sata – ukupno 5 bodova

Lingvistički smjer: 
Obvezni kolegiji:
Metodologija jezikoslovnoga znanstvenog rada, 2 sata (1+1) – 5 bodova

Izborni kolegiji:
Etnolingvistika, 2 sata – 4 boda 
Poljska leksikologija i leksikografija, 2 sata (1+1) – 4 boda

Kulturološki smjer:
Obvezni kolegiji:
Poljska književna kritika i znanost o književnosti (metodologija), 2 sata (1+1) – 5 bodova
Izborni kolegiji:
Poljska poezija 20. stoljeća, 2 sata – 4 boda
Književni/kulturološki kolegij iz srodnih studijskih grupa, 2 sata – 4 boda

X. semestar

Obvezni kolegiji – za oba smjera:
Jezične vježbe X:
Retorika i stilistika poljskog jezika, 2 sata (dio Jezičnih vježbi X)
Prevođenje poljskih književnih tekstova, 2 sata (dio Jezičnih vježbi X) – ukupno 5 bodova

3.2. Opis kolegija

DIPLOMSKI STUDIJ

VII. SEMESTAR 

Predmet: Poljski jezik
Kolegij: Jezične vježbe VII 
ECTS bodovi: 5 bodova 
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Obvezni
Oblik: Vježbe, 4 sata tjedno (2 x 2 sata)
Uvjeti: Upisan diplomski studij poljskog jezika i književnosti 
Ispit: Kolokvij – usmeni i pismeni
Sadržaj: Praktično učenje poljskog jezika na razini C1 prema pravilima certifikacije poljskog jezika. Vježbe poprimaju oblik konverzacije, razvijaju prije svega jezičnu kompetenciju vezanu uz govor. Studenti pripremaju izlaganja i rasprave na zadane teme, kao i teme vezane uz odabrani smjer (lingvistika, kulturologija/književnost); vježbaju tečnost izgovora i spontanost reakcije u složenim komunikacijskim situacijama, uče prepoznavati standardni i govorni jezik te koristiti oba - ovisno o situaciji. 
Cilj: Usavršavanje znanja poljskog jezika s posebnim naglaskom na komunikaciju.
Literatura: Priručnici iz serije Polski dla cudzoziemców izdavačke kuće Universitas (prema izboru); J. Bralczyk, W. Gruszczyński, K. Mosiołek-Kłosińska, Wiem, co mówię, czyli o dobrej komunikacji, Wydawnictwo M. Rożak, Gdańsk, 2002; M. Zimnak, Powiedzmy to sobie. Ćwiczenia form wypowiedzi dla studentów zaawansowanych, Kraków, 1995; audiovizualni materijali te pojedini članci po izboru lektora.

Kulturološki smjer:

Naziv predmeta: Poljska književnost
Naziv kolegija: Adam Mickiewicz
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Poljski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Obvezan za studente kulturološkog smjera
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara). Ocjena seminarskog rada ulazi u ocjenu iz kolegija. 
Uvjeti: Upisan diplomski studij poljskog jezika i književnosti, kulturološki smjer
Ispit: Usmeni i pismeni (seminarski rad)
Sadržaj: Kolegij se bavi književnim stvaralaštvom najvećeg poljskog pisca Adama Mickiewicza. Uz osnovne elemente njegove književne i političke biografije, izlažu se najvažniji problemi Mickiewiczeve romantičke poetike, analiziraju i interpretiraju njegovi književni tekstovi, utjecaj njegova stvaralaštva na poljsku i europsku književnost općenito, kao i njegova hrvatska recepcija. Studenti su obvezani napisati i izložiti seminarske radove (svaki student po jedan rad) u kojima se analiziraju i interpretiraju pojedina piščeva književna djela, ili pak poetička i druga relevantna pitanja Mickiewiczeva shvaćanja romantizma. Temu seminarskog rada student odabire prema predočenom popisu tema ili u dogovoru s nastavnikom. 
Cilj: Kolegij upoznaje studente s književnim stvaralaštvom Adama Mickiewicza, najvećeg poljskog pjesnika i kodifikatora poljskog jezika, čije je djelo snažno obilježilo razvoj poljske književnosti u posljednja dva stoljeća. Zbog  te činjenice uvid u Mickiewiczevo stvaralaštvo ima fundamentalno značenje za razumijevanje ne samo matične nacionalne književnosti, već i poljske kulture općenito. 
Obvezna literatura:
Primarna literatura: A. Mickiewicz, Ballady i romanse; Dziady; Grażyna; Konrad Wallenrod; Sonety krymskie i sonety odeskie; Księgi narodu polskiego i pielgrzymstwa polskiego; Pan Tadeusz.
Sekundarna literatura: Z. Malić, Mickiewicz itd., Biblioteka Književna smotra, Zagreb, 2002; J. Kleiner, Mickiewicz, 1-3, KUL, Lublin, 1948; A. Witkowska, Słowo i czyn, PWN, Warszawa, 1986. 
Dodatna literatura: 
S. Pigoń, Zawsze o nim, Oficyna Wydawnicza Rytm, Warszawa, 1998; M. Janion, Czas formy otwartej, PIW, Warszawa, 1984; A. Witkowska, Wielcy romantycy polscy, Wiedza Powszechna, Warszawa, 1980; J. M. Rymkiewicz, D. Siwicka, A. Witkowska, M. Zielińska, Mickiewicz. Encyklopedia, Horyzont, Warszawa, 2001. 

Predmet: Povijest Poljske
Kolegij: Poljska u 19. i 20. stoljeću
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni 
Oblik nastave:  2 sata tjedno (2 sata predavanja)
Sadržaj: Posljednja dva stoljeća donijela su niz promjena u poljskoj povijesti – od podjela, ustanaka, ponovne uspostave države 1918. i njezina okupiranja i nestanka 1939, uvođenja socijalizma i njegove propasti 1989, do suvremenog doba tranzicije i ulaska Poljske u Europsku Uniju. Te promjene nisu bile samo promjene granica ili političke promjene; radi se i o demografskim, gospodarskim, vjerskim, kulturnim i drugim promjenama.
U predavanjima će se dati osnovni pregled političke povijesti Poljske od razdoblja podjela potkraj 18. stoljeća do suvremenog doba. Ukazat će se na nastojanja Poljaka da se tijekom 19. stoljeća oslobode vlasti djelitelja, na postanak modernih političkih stranaka i na najvažnije aktere tih zbivanja. Analizirat će se kratko razdoblje samostalne Poljske između dvaju svjetskih ratova, stradanja stanovništva u Drugom svjetskom ratu te položaj Poljske u socijalističkom bloku u drugoj polovici 20. stoljeća. Ukazat će se i na osnovna obilježja tranzicijske Poljske. U nastavi će se ukazivati i na mjesto Poljske u regionalnim i širim okvirima, kao i na bitne elemente hrvatsko-poljskih odnosa.
Oblici provođenja nastave: 
Predavanja s komunikacijom profesor-studenti, pisanje kratkih studentskih radova i izrada kratkih power-point prezentacija. 
Cilj: Predstaviti studentima glavna obilježja povijesnog razvoja Poljske u 19. i 20. stoljeću i proširiti njihova znanja o određenim dijelovima poljske povijesti za koje pokažu veći interes.   
Način praćenja kvalitete i uspješnosti izvedbe predmeta: 
Pratit će se i ocjenjivati pohađanje nastave, sudjelovanje u nastavi (u diskusijama, izrada radova i prezentacija), a na kraju će studenti polagati pismeni ispit.
Način polaganja ispita i način provjere znanja: 
Pismeni ispit provodit će se na kraju nastave te ocjenjivati, a završna ocjena bit će izvedena na temelju ocjene pojedinačnih doprinosa u nastavi (ukupno 50%) i na temelju ocjene iz testa znanja (50%).
Obvezna literatura:
M. Tymowski, Kratka povijest Poljske, Matica hrvatska, Zagreb 1999, str. 81-163; D. Agičić, Podijeljena Poljska 1772.-1918., Srednja Europa, Zagreb, 2004.
Dopunska literatura: A. Paczkowski, Pola stoljeća povijesti Poljske 1939.-1989., Profil / Srednja Europa, Zagreb 2001; D. Nałęcz, T. Nałęcz, Józef Piłsudski – vojskovođa i državnik nezavisne Poljske, [1998].
Detaljniji popis dodatne literature u dogovoru s nastavnikom.

Naziv predmeta: Povijest i teorija književnosti
Naziv kolegija: Opća povijest i teorija književnosti I
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski) 
Status: Izborni
Oblik nastave: 2 sata tjedno (2 sata predavanja) 
Uvjeti: 
Ispit: Pismeni ili usmeni 
Sadržaj: U zimskom semestru obrađuju se pitanja periodizacije i historiografije književnosti iz kulturalne vizure. Izlažu se shvaćanja ideje kulture, problematizira se pojam "epoha" i "stilskih formacija" te daje pregled značenja pojmova moderna/modernizam, avangarda, postmoderna/postmodernizam. Pojmovi književnih epoha i stilskih formacija  tumače se kao specifični oblici modernističke metanaracije u doba linearnog koncepta povijesti. Opća problematika književne povijesti i kulture izlaže se na primjerima modernoga romana, poetike nulte točke i postmoderne proze iz ruske i drugih slavenskih književnosti. 
Cilj: Cilj je kolegija upoznavanje s temeljnim metodološkim orijentacijama u književnoj i kulturnoj povijesti te povijesnošću same književne povijesti i kulturologije. U sklopu kolegija studenti će imati prilike na izabranim tekstovima iz moderne i postmoderne književnosti otkrivati razlike u shvaćanju teksta, autora, subjekta, strukture i čitatelja, te tako u susretu s građom provjeriti valjanost moderne historiografije i njezine periodizacije. 
Obvezna literatura: 
V. Biti, Pojmovnik suvremene književne i kulturne teorije, Matica hrvatska, Zagreb, 2000; T. Eagelton, Ideja kulture, Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2002; A. Flaker, Stilske formacije, Liber, Zagreb, 1976/1986; J. Tinjanov, Pitanja književne povijesti, Matica hrvatska, Zagreb, 1998; M. Solar,  Suvremena svjetska književnost, Školska knjiga, Zagreb, 1997; V. Žmegač, Dileme povijesne projekcije književnosti. U: Oko književnosti. Ur. Josip Užarević, Disput, Zagreb, 2004.  
Dodatna literatura:
D. Perkins, Is Literary History Possible? Baltimore/London, 1992; I. Smirnov, Megaistoria. K istoričeskoj tipologii kul'tury, Moskva, 2000; H. Whyte, Metahistory: The Historical Imagination in 19th Century Europe, Baltimore, 1973.  

Lingvistički smjer:

Naziv predmeta: Gramatika poljskog jezika
Naziv kolegija: Suprasintaksa poljskog jezika
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: Poljski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Obvezni 
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (2 sata predavanja): kratko predavanje, rasprava, analiza, seminari, vježbe na tekstovima, evaluacija.
Uvjeti: Upisan diplomski studij poljskog jezika i književnosti
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Utvrđivanje razlikovnih elemenata između definicija i značenja termina tekst i diskurz, upoznavanje s razlikama mikro-, makro- i supra-konektora, izdvajanje elemenata invokacije i eksvokacije kao osnovnih strukturnih omeđivača teksta i diskurza, traženje intervokacijskih elemenata povezivanja centralnoga dijela teksta, analiziranje apelativnih znakova obraćanja u pisanim i govorenim tekstovima, prevođenje poljskih tekstova i diskurza radi uspoređivanja s hrvatskim načinima izražavanja. 
Cilj: Stjecanje znanja, vještina i kompetencije iz sintakse teksta i diskurza. 
Cilj se postiže sljedećim koracima: prikupljanjem definicija teksta i diskurza i izdvajanje bitnih elemenata njihova razlikovanja;  razlikovanjem dijelova teksta vs. dijelova diskurza; izdvajanjem funkcija i tipova konektora; semantičko-sintaktičkom analizom modulanata kao povezivača dijelova teksta;  prepoznavanjem foričnih riječi (razlike anafora i katafora u poljskom i hrvatskom jeziku);  prikazivanjem funkcioniranja deiktičnih riječi i gesta u poljskome i hrvatskome jeziku na temelju prijevoda; pronalaženjem eliptičnih konstrukcija u dijalogu; izdvajanjem invokacijskih i eksvokacijskih  segmentatora teksta; povezivanje teksta intervokacijskim organizatorima teksta; vježbanjem načina obraćanja komunikatorima u pisanim i govornim medijima poljskog i hrvatskog jezika; stalnim uspoređivanjem putem prevođenja i osvjetljavanja struktura poljskog i hrvatskog jezika.
Obvezna literatura: 
B. Boniecka, Lingwistyka tekstu, teoria i praktyka, UMCS, Lublin, 1999; N. Ivanetić, Uporabni tekstovi, FF Press, Zagreb, 2003; Z. Glovacki-Bernardi, O tekstu, Školska knjiga, Zagreb, 1990; P. Mrazović, Definicija teksta i definicija elemenata teksta, Strani jezici, 1983, br. 4. 
Dodatna literatura: 
T. Dobrzyńska, E. Janus (red), Tekst i zdanie, Ossolineum - PAN, Kraków, 1983; T. Dobrzyńska, Teoria tekstu, Ossolineum - PAN, Kraków, 1986. 

Predmet: Lingvistika
Kolegij: Sociolingvistika
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni
Oblik: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sati seminara)
Uvjeti: Upisan diplomski studij poljskog jezika i književnosti
Ispit: Seminarski rad
Sadržaj: Kolegij se bavi analizom odabranih sociolingvističkih pojava na primjeru poljskog jezika. Osim kratkog prikaza nastanka sociolingvistike kao dijela lingvistike, obuhvaća pitanja suvremenog poljskog jezika, obrađuje pojave koje su nastale u poljskom jeziku (i u drugim jezicima) zbog političkih i socijalnih promjena tijekom osamdesetih i devedesetih godina. Kolegij je vođen tematski (14 odabranih tema koje se odnose na jezičnu politiku, fenomen novogovora, raslojavanje poljskog jezika, jezik reklame i politike te na druge pojave nastale pod utjecajem globalizacije). U nastavu je uključen program Omega (literatura, rječnik pojmova, priprema referata na zadane teme, uputa na aktualne linkove). Nakon uvodnih 10 sati studenti odabiru teme seminarskog rada. Pismene seminarske radnje se ocjenjuju a najbolje među njima bit će prezentirane u obliku referata na studentskoj konferenciji krajem semestra (oblik rada koji priprema za javne nastupe na znanstvenim skupovima). 
Cilj: Upoznavanje s predmetom sociolingvistike, s aktualnim jezičnim procesima i jezičnim pojavama tipičnim za doba globalizacije. Predmet istovremeno priprema za znanstveni rad (prikupljanje znanstvene literature, javni nastup).
Obvezna literatura: 
S. Grabias, Język zachowań społecznych, UMCS, Lublin, 2002, te izabrani članci iz serije: Język a kultura, Wrocław, iz časopisa Język polski, iz zbornika Polska polityka językowa na przełomie tysiącleci, UMCS, Lublin, 1999, Język trzeciego tysiaclecia, Kraków, 2000; Polszczyzna w komunikowaniu publicznym, Oficyna Wydawnicza Aspra, Warszawa, 1999; Współczesny język polski, UMCS, Lublin, 2001; Komparacja systemów i funkcjonowania współczesnych języków słowiańskich, Wydawnictwo Uniwersytetu Opolskiego, Opole, 2000. 
Dodatna literatura:
W. Lubaś, Polskie gadanie, Opolskie Towarzytswo Przyjaciół Nauk, Opole, 2003; K. Ożóg, Polszczyzna  przełomu XX i XXI wieku, Wydawnictwo «Otwarty Rodział», Rzeszów, 2001. 

Predmet: Lingvistika
Kolegij: Kognitivizam i prevođenje 
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski (poželjno znanje poljskog jezika)
Trajanje: 1 semestar (zimski semestar)
Status: Izborni 
Oblik: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara) 
Uvjeti: Upisan diplomski studij, poželjno znanje poljskog jezika
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Kognitivizam je smjer u lingvistici koji se javio nakon strukturalizma. Promjena filozofije jezika dovela je i do promjena u pristupu prevodilačkoj djelatnosti. Analizirajući prevedena djela studenti će uočavati razlike nastale zbog različitog pristupa samom činu prevođenja, prije svega u pristupu prevođenju kulture s jedne strane, te gramatičkih kategorija s druge. U realizaciju predmeta uključit će se forum Omege (rasprave o autorstvu prijevoda te problem svrsishodnosti višekratnog prevođenja).
Cilj: Upoznati studente s kognitivnim pristupom teoriji prevođenja te osvijestiti razlike u rezultatu procesa prevođenja, ovisno o teorijskom pristupu jeziku i prevođenju.
Obvezna literatura:
E. Tabakowska, Gramatika i predočavanje. Uvod u kognitivnu lingvistiku (hrvatski prijevod, u tisku), E.Tabakowska, Cognitive Linguistics and Poetics of translation, Tübingen, 1993. (ili poljski prijevod: Poetyka przekładu, Kraków, 2001); E. Tabakowska, O przekładzie na przykładzie, Znak, Kraków, 2003, K. Lipiński, Vademecum tłumacza, Wydawnictwo Idea, Kraków, 2000. V. Ivir, Lingvistička sastavnica teorije prevođenja, Suvremena lingvistika, 34: 93-101, 1992; Przekładając nieprzekładalne, Wydawnictwo Uniwersytetu Gdańskiego, Gdańsk, 2000.

Predmet: Lingvistika
Kolegij: [Kolegij iz srodnih lingvističkih područja]
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski ili svjetski jezik
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni. Studenti u dogovoru s nastavnikom odabiru kolegij iz srodnih lingvističkih područja, pri čemu se preporučuju kolegiji iz područja slavistike ili kolegiji teorijskog karaktera.
Oblik nastave: 2 sata tjedno 
Uvjeti: 
Ispit:
Sadržaj: 
Literatura:

VIII. SEMESTAR 

Predmet: Poljski jezik
Kolegij: Jezične vježbe VIII 
ECTS bodovi: 5 bodova
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Obvezni
Oblik: Vježbe, 4 sata tjedno (2 x 2 sata)
Uvjeti: Upisan VIII. semestar – položen kolokvij iz Jezičnih vježbi VII
Ispit: Usmeni i pismeni – uključuje provjeru znanja i vještina stečenih na Jezičnim vježbama VII i VIII.
Sadržaj: Nastavak praktičnog učenja poljskog jezika na razini C1 - prema pravilima certifikacije poljskog jezika. Vježbe poprimaju oblik konverzacije, razvijaju jezičnu kompetenciju vezanu uz govor. Studenti pripremaju izlaganja i debate na zadane teme, kao i teme vezane uz odabrani smjer (lingvistika, književnost/kultura). Vježbaju tečnost izgovora i spontanost reakcije u složenim komunikacijskim situacijama. Znaju prepoznati standardni i govorni jezik te koristiti oba - ovisno o situaciji. 
Cilj: Usavršavanje znanja poljskog jezika s posebnim naglaskom na komunikaciju.
Literatura: Priručnici iz serije Polski dla cudzoziemców izdavačke kuće Universitas (prema izboru); J. Bralczyk, W. Gruszczyński, K. Mosiołek-Kłosińska, Wiem, co mówię, czyli o dobrej komunikacji, Wydawnictwo M. Rożak, Gdańsk, 2002; M. Zimnak, Powiedzmy to sobie. Ćwiczenia form wypowiedzi dla studentów zaawansowanych, Kraków, 1995; audiovizualni materijali te pojedini članci po izboru lektora.

Kulturološki smjer: 

Naziv predmeta: Poljska književnost
Naziv kolegija: Poljska drama i kazalište
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Obvezan za studente kulturološkog smjera
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara). Ocjena seminarskog rada sastavni je dio konačne ocjene na ispitu iz kolegija. 
Uvjeti: Upisan VIII. semestar studija poljskog jezika i književnosti, kulturološki smjer
Ispit: Usmeni i seminarski rad
Sadržaj: Kolegij se bavi poljskom dramom i kazalištem u književnopovijesnoj, kulturološkoj, te teatrološkoj dimenziji. Obrađuju se najvažnije dramske paradigme, opusi te pojedina dramska djela. Posebna se pozornost pridaje romantičkoj drami (Mickiewicz, Słowacki, Krasiński, Norwid), njezinim odjecima u kazališnoj misli 20. stoljeća (Schiller, Osterwa, Grotowski), kao i tradiciji poljske dramske groteske (Witkiewicz, Gombrowicz, Mrożek). Opisuju se i dramaturški analiziraju najvažnije inscenacije poljskog dramskog korpusa (Dziady A. Mickiewicza, Nie-boska komedia Z. Krasińskog), fundiraju najvažnije kazališne poetike i vizije u kontekstu europskih kazališnih kretanja (Grotowski, Kantor).  Studenti su obvezni napisati i izložiti seminarske radove (svaki student po jedan rad) u kojima se analizira po jedan dramski tekst ili jedna kazališna predstava (ovisno o dostupnosti video-materijala). Temu seminarskog rada student odabire prema predočenom popisu tema ili u dogovoru s nastavnikom. 
Cilj: Kolegij upoznaje studente s osnovnim aspektima poljske drame i kazališta koji su u značajnoj mjeri reflektirali ili čak pokretali dubinske političko-ideološke ili, šire, svjetonazorne mijene unutar matičnog kulturnog konteksta, te mu na taj način omogućava ne samo lakšu orijentaciju unutar te tradicije, već i općenito u razmijevanju poljskih kulturnih kodova. 
Obvezna literatura:
Primarna literatura: J. Kochanowski, Odprawa posłów greckich; Komedia rybałtowska; A. Mickiewicz, Dziady; Z. Krasiński, Nie-boska komedia; J. Słowacki, Kordian, Balladyna; C. K. Norwid, Pierścień wielkiej damy; A. Fredro, Zemsta; S. Wyspiański, Wesele; S. I. Witkiewicz, Szewcy; W. Gombrowicz, Ślub; S. Mrożek, Tango, T. Różewicz, Kartoteka.
Sekundarna literatura: Z. Raszewski, Krótka historia teatru polskiego, Państwowy Instytut Wydawniczy, Warszawa, 1978; J. Kelera, Panorama dramatu, Wydawnictwo Dolnośląskie, Wrocław, 1989. 
Dodatna literatura: J. Kłossowicz, Tadeusz Kantor. Teatr, PIW, Warszawa, 1991; Z. Osiński, Grotowski i jego Laboratorium, PIW, Warszawa, 1980; Z. Malić, Gombrowicziana, Biblioteka Književna smotra, Hrvatsko fililoško društvo, Zagreb, 2004; D. Blažina, Katastrofizam i dramska struktura, Biblioteka Književna smotra, Hrvatsko filološko društvo, Zagreb, 1993. 

Predmet: Poljska književnost
Kolegij: Suvremeni poljski roman
ECTS bodovi: 4 boda 
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Izborni
Oblik nastave: 2 sata tjedno (2 sata seminara) 
Uvjeti:  Znanje poljskog jezika
Ispit: Seminarski rad
Sadržaj: Cilj nastave je upoznati studente s osnovnim tendencijama u suvremenoj poljskoj prozi (druga polovica 20. i 21. stoljeće). Studenti samostalno čitaju u originalu nekoliko najpoznatijih i najnovijih romana poljskih autora ( prema prethodno pripremljenom popisu, koji će biti redovito ažuriran). Nastavni dio obuhvaća analizu književnih djela s osvrtom na problematiku ili jezik, ovisno o tipu teksta. Kolegij, osim svog književnopovijesnog aspekta ima za cilj daljnje proširivanje jezične i kulturološke kompetencije studenata.
Cilj: Kolegij, osim svog književnopovijesnog aspekta, tj. upoznavanja s najnovijom književnom proznom produkcijom u Poljskoj, ima za cilj daljnje proširivanje jezične i kulturološke kompetencije studenata.
Obvezna literatura:  4-5 suvremenih poljskih romana
Dopunska: P.Czapliński, P.Śliwiński, Literatura polska 1976-1998, Wyadwnictwo Literackie, Kraków, 1999; P. Czapliński, Ruchome marginesy – szkice o literaturze lat 90., Wydawnictwo Literackie, Kraków, 2002. 
Neobvezna: R. Nycz, Tekstowy świat. Postrukturalizm a wiedza o literaturze, IBL PAN, Kraków, 2000.

Naziv predmeta: Povijest i teorija književnosti
Naziv kolegija: Opća povijest i teorija književnosti II
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Izborni
Oblik nastave: 2 sata tjedno (2 sata predavanja) 
Uvjeti:
Ispit: Pismeni ili usmeni
Sadržaj: U ljetnom semestru na kolegiju se obrađuju pojmovi intertekstualnost, citatnost, intermedijalnost, transmedijalnost i kolaž/kolažnost. Daje se kratak pregled glavnih koncepcija intertekstualnosti (Bahtin, Kristeva, Barthes, Riffaterre, Genette, Lachmann, Igor Smirnov i dr.). Analiziraju se oblici citatnosti u modernoj i postmodernoj književnosti, oblici kolaža i kolažnosti u umjetnosti 20. stoljeća te suodnos književnosti i drugih medija (fotografija, foto-montaža, ready made, film, reklama, popularna kultura). U dinamičnim predavanjima, koja sadrže izlaganja nastavnice i dijaloške sekvence sa studentima, radi se na građi iz ruske i drugih slavenskih književnosti.
Cilj: Cilj je kolegija upoznavanje s osnovnim autorima, pojmovima i tezama teorije intertekstualnosti i dijaloga, uočavanje važnosti te teorije u kulturnom prijelomu od moderne prema postmoderni 70-ih godina 20. stoljeća, prepoznavanje uloge medija u promjeni književne paradigme te primjena metodologije intertekstualnosti/intermedijalnosti u analizi književnih tekstova. 
Obvezna literatura:
V. Biti, Pojmovnik suvremene književne i kulturne teorije, Matica hrvatska, Zagreb, 2000; Z. Maković, M. Medarić, D. Oraić, P. Pavličić, Intertekstualnost&Intermedijalnost, Zavod za zanost o književnosti, Zagreb, 1988; D. Oraić Tolić, Teorija citatnosti, GZH, Zagreb, 1990.  
Dodatna literatura: 
G. Debord, Društvo spektakla, Arkzin, Zagreb, 1999; A. Flaker, Književne vedute, Matica hrvatska, Zagreb, 1999; C. Jenks, (ur.), Vizualna kultura, Jesenski i Turk, Zagreb, 2002.

Lingvistički smjer: 

Naziv predmeta: Gramatika poljskog jezika
Naziv kolegija: Pragmatika poljskog jezika
ECTS-bodovi: 3 boda (Zajedno s Obradom pragmatičkih tekstova – 4 boda)
Jezik: Poljski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Oblik nastave: 2 sata tjedno (2 sata predavanja): kratko predavanje, prepoznavanje i analiza pragmema, frazopragmema i diskurza, rasprave, seminarski radovi u obliku prijevoda, vježbe kontrastiranja hrvatskih i poljskih pragmatičkih jedinica.
Uvjeti: Upisan VIII. semestar studija poljskog jezika i književnosti, položen ispit iz Suprasintakse iz prethodnog semestra
Ispit: Obvezan
Sadržaj: Prikaz komunikacijskoga lanca, tipova mišljenja, načina izražavanja i iskazivanja verbalnim i neverbalnim sredstvima, praćenje razvoja pisma kao izvanpsihičke memorije, nove kompjutorske tehnike sporazumijevanja (elektronska pošta, pisanje SMS poruka, surfanje internetom, kompjutorsko razgovaranje, tzv. chat itd.), proučavanje sličnosti pragmatike s njezinim pretečama: retorikom i stilistikom (prikaz strukture teksta i diskurza, mikro- i makro-figure, metafore), izdvajanje strukture verbalnih znakova (verbalizirane i verbalne geste, pragmemi, frazopragmemi, govorni činovi, tekst i diskurz), tipologija neverbalnih znakova (paralingvističkih, ekstralingvističkih, proksemičkih i subperceptivnih signala), raspravljanje oko razlika između rečenica i govornih činova.
Cilj: Stjecanje znanja, vještina i kompetencije iz govornoga poljskog jezika
Cilj se ostvaruje sljedećim koracima: proučavanjem sličnosti i razlika u definicijama i terminologiji na području komunikacije, mišljenja, izražavanja i iskazivanja različitim komunikacijskim znakovima (verbalnim, neverbalnim, proksemičkim i subperceptivnim) u poljskome govornom jeziku; uspoređivanjem retoričkih i stilističkih sredstava koja se koriste i u pragmatici; opisivanjem i analizom jezičnih i nejezičnih znakova u poljskim i hrvatskim govornim žanrovima.
Obvezna literatura: 
A. Awdiejew (red), Klasyfikacja funkcji pragmatycznych, Polonica br. IX., Kraków, 1983; N. Pintarić, Pragmemi u komunikaciji, FF Press, Zagreb, 2002; K. Pisarkowa Składnia rozmowy telefonicznej, Ossolineum - PAN, Kraków, 1978;  S. Grabias et alt. (red), Studia nad składnią polszczyzny mówionej, Ossolineum - PAN, Kraków, 1978.
Dodatna literatura: A. Wierzbicka, Język - umysł - kultura, PWN, Warszawa, 1999; B. Vuletić, Govorni izraz emocije, Govor br. 3, 1980.

Naziv predmeta: Gramatika poljskog jezika
Naziv kolegija: Obrada pragmatičkih tekstova
ECTS-bodovi: 1 bod (zajedno s Pragmatikom poljskog jezika – 4 boda)
Jezik: Poljski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar 
Oblik nastave: 1 sat tjedno ( 1 sat seminara): vježbe prepoznavanja pragmema i frazopragmema na tekstovima iz govornoga poljskog jezika, prijevodne vježbe s utvrđivanjem razlika između govornoga poljskog i hrvatskog jezika.
Uvjeti: 
Ispit: Usmeni. Ispit se polaže zajedno s ispitom iz Pragmatike poljskog jezika
Sadržaj: Slušanje izvornih izvođača dijaloških i monoloških tekstova, njihovo prevođenje na hrvatski jezik uz komentiranje tipova pragmema i frazopragmema kroz način njihova ostvaraja u hrvatskom jeziku,  pokušaji čitanja i imitiranja izvornih poljskih govornika (njihovih paralingvističkih ostvaraja kroz govorne znakove).
Cilj: Stjecanje vještina i kompetencija iz govornoga poljskog jezika
Cilj se postiže sljedećim koracima: slušanjem izvedbe tekstova izvornih poljskih govornika; čitanjem i imitiranjem tih izvedaba; prevođenjem govornih tekstova poljskog na hrvatski govorni jezik.
Obvezna literatura: 
N. Pintarić, M. Dąbrowska-Partyka, Izbor pragmatičkih tekstova, FF Press, Zagreb (u tisku), 2005; J. Winiarska, Operatory metatekstowe w dialogu telewizyjnym, Universitas, Kraków, 2001.
Dodatna literatura: K. Pisarkowa, Składnia rozmowy telefonicznej (wybór tekstów), Ossolineum, Kraków, 1978.

Predmet: Gramatika slavenskih jezika
Kolegij: Slavenska poredbena gramatika
ECTS bodovi: 4 boda
Status predmeta: Izborni
Jezik: Hrvatski
Trajanje: 1 semestar
Oblik nastave: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara)
Uvjeti: 
Ispit: Pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija: Usporedni dijakronijski opis povijesti i razvitka slavenskih jezika na genetskolingvističkoj razini. Jezične se pojave analiziraju i uspoređuju na starim tekstovima pisanim različitim slavenskim jezicima.
Cilj: Kolegij je namijenjen studentima koje zanima jezikoslovna problematika, posebno povijest jezika, a prije svega slavistima koji se tim područjem žele baviti na poslijediplomskom studiju.
Literatura: S. B. Bernštejn, Očerk sravnitel'noj grammatiki slavjanskih jazykov I-II, Moskva, 1961, 1974; H. Dalewska-Greń, Języki słowiańskie, PWN, Warszawa, 1997; S. Ivšić, Slavenska poredbena gramatika, Školska knjiga, Zagreb, 1970; N. A. Kondrašov, Slavjanskije jazyki, Moskva, 1962; T. Lehr-Spławiński, W. Kuraszkiewicz, S. Sławski,  Przegląd i charakterstyka języków słowiańskich, Warszawa, 1954; A. Meje (Meillet), Uvod u usporedno proučavanje indoevropskih jezika, Beograd, 1965; M. Mihaljević, Slavenska poredbena gramatika I, Školska knjiga, Zagreb, 2002; R. Nahtigal, Slovanski jeziki I, DZS, Ljubljana, 1952; J. Petr, L. Řeháček, Základy slovanské jazykovědy I (FF, skripta), Praha, 1968; J. Petr, L. Řeháček, Základy slovanské jazykovědy II (FF, skripta), Praha, 1969; J. Petr,L.  Řeháček, Slovanská jazykověda (FF, skripta), Praha, 1972; Z. Stieber, Zarys gramatyki porównawczej języków słowiańskich, PWN, Warszawa, 1979.

Predmet: Lingvistika
Kolegij: Ekolingvistika 
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Izborni
Oblik: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara) 
Uvjeti: 
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Predmet koji je u lingvistici prilično nov a govori o ekologiji u svijetu jezika. Politička zbivanja, ujedinjenje Europe dovela su do narušavanja prirodne jezične ravnoteže. Stoga je nestanak i ugrožavanje «malih» jezika te dominacija velikih moraju biti predmet zabrinutosti  a analiza posljedica narušavanja jezične ravnoteže te praćenje europske legislative koja te pojave kontrolira i sprječava - predmet su ekolingvistike. U nastavu je uključen program Omega (međunarodni forum).
Cilj: Upoznati buduće jezikoslovce na primjerima pojava u slavenskim jezicima te na primjerima jezične politike u Ujedinjenoj Europi s novim smjerom u lingvistici.
Obvezna literatura:
D. Crystal, Language Death, Cambridge, 2000; K. Ludwig, Leksikon etničkih manjina u Europi, Pan liber, Osijek-Zagreb-Split, 2001; P. Piper, Srpski između velikih i malih jezika, Beogradska knjiga, Beograd, 2004; M. Siguan, Jezici u Europi, Školska knjiga, Zagreb, 2004, D. Škiljan, Jezična politika, Naprijed, Zagreb, 1988, D. Škiljan, Govor nacije, Golden marketing, Zagreb, 2002, I. Ivas, Ideologija u govoru, Hrvatsko filološko društvo, Zagreb, 1988; Kultura, etničnost, identitet, Institut za migracije i narodnosti, Naklada Jesenski i Turk, Hrvatsko sociološko društvo, Zagreb 1999, Velika Europa, mali narodi, AGM, Zagreb, 1992; Język mniejszości i języki regionalne, zbornik, Instytut Slawistyki PAN, Warszawa, 2003, te dokumenti EU koji reguliraju prava manjina u odnosu na jezike (linkovi).

Predmet: Lingvistika
Kolegij: [Kolegij iz srodnih lingvističkih područja]
ECTS bodovi: 3 boda
Jezik: Hrvatski ili svjetski jezik
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni. Studenti u dogovoru s nastavnikom odabiru kolegij iz srodnih lingvističkih područja, pri čemu se preporučuju kolegiji iz područja slavistike ili kolegiji teorijskog karaktera.
Oblik nastave: 2 sata tjedno 
Uvjeti: 
Ispit:
Sadržaj: 
Literatura:

IX. SEMESTAR

Predmet: Poljski jezik/teorija i praksa prevođenja
Kolegij: Jezične vježbe IX
ECTS bodovi: 3 boda (zajedno s Prevođenjem  poljskih književnih tekstova I – 5 bodova)
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Obvezni
Oblik nastave: 4 sata tjedno (2 sata jezične vježbe i 2 sata seminara na kolegiju Prevođenje  poljskih književnih tekstova I)
Uvjeti: Upisan IX. semestar studija poljskog jezika i književnosti - položen ispit iz Lektorata poljskog jezika VIII
Ispit: Kolokvij - pismeni
Sadržaj: Na različitim tekstovima studenti upoznaju različite funkcionalne stilove poput prigodnog govora,  prezentacije (vezane uz neku opću ili znanstvenopopularnu temu), reportaže, intervjua, službenog pisma i formulara, instrukcije, i sl.  
Cilj: Stjecanje sposobnosti sastavljanja kraćih i duljih formaliziranih tekstova, prepoznavanja i korištenja stilskih konvencija, kao i ispravne upotrebe idioma.
Obvezna literatura: 
Izbor tekstova iz poljskih udžbenika iz serije Poljski jezik za strance 
Dopunska: M. Jaworski,  Nasz język, ZSZ WSIP, Warszawa, 1987; R.Dębski, A jednak się kręci, Kraków, 1993; W. Śliwiński, To właśnie Polska, Kraków, 1986; R. Sinielnikoff, Wzory listów polskich, Wiedza Powszechna, Warszawa, 1998. 

Naziv predmeta: Teorija i praksa prevođenja
Naziv kolegija: Prevođenje poljskih književnih tekstova I 
(dio Jezičnih vježbi IX)
ECTS bodovi: 2 boda (zajedno s Jezičnim vježbama IX – 5 bodova) 
Jezik: Hrvatski i poljski
Trajanje: 1 semestar 
Status: Obvezan za studente lingvističkog i kulturološkog smjera
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (2 sata vježbe). Studenti odabiru i prevode s poljskog na hrvatski jezik po dva književna teksta (po jedan prozni i pjesnički tekst), obavljaju individualne konzultacije, a ocjena njihovih dovršenih prijevoda ulazi u konačnu ocjenu iz Jezičnih vježbi IX.
Uvjeti: Položen ispit iz Jezičnih vježbi VIII. 
Ispit: Kolokvij: pismeni – provjera prijevoda. 
Sadržaj: Nakon kraćeg uvoda u teoriju prevođenja, rad unutar kolegija usredotočen je na praktične probleme prevođenja poljskih književnih tekstova. U seminarskom obliku rada provjeravaju se mogućnosti prevođenja na korpusu proznih i pjesničkih tekstova iz poljske književnosti do kraja 19. stoljeća, pri čemu se posebna pozornost poklanja rješavanju standardnih prevodilačkih problema. 
Cilj: Kolegij uvodi studente u rad na prevođenju književnih tekstova s poljskog na hrvatski jezik, olakšava im rješavanje standardnih prevodilačkih problema. Istodobno iz prevodilačke perspektive studenti se upoznaju s tekstovima poljske književnosti do kraja 19. stoljeća, te se na taj način upućuju u praksu književnog prevodilaštva. 
Pomoćna literatura:
M. Moguš, N. Pintarić, Poljsko-hrvatski rječnik, Školska knjiga, Zagreb, 2002.
Słownik języka polskiego, I-III, red. M. Szymczak, PWN, 1978. 
ili drugi suvremeni poljsko-poljski rječnik 

Kulturološki smjer: 

Naziv predmeta: Teorija književnosti i metodologija književnoznanstvenog rada
Naziv kolegija: Poljska književna kritika i znanost o književnosti (metodologija)
ECTS bodovi: 5 bodova
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Obvezan za studente kulturološkog smjera.
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara). Pojačani mentorski rad i konzultacije u vezi s pisanjem magistarskog rada. 
Uvjeti: Upisan IX. semestar studija poljskog jezika i književnosti, kulturološki smjer
Ispit: Usmeni
Sadržaj: U teorijskom aspektu kolegij upoznaje studente s osnovnim paradigmama poljske književnokritičke i književnoznanstvene misli od fenomenologije i strukturalizma do poststrukturalizma i dekonstrukcije. U praktičnom pak dijelu bavi se mogućnostima implementacije navedenih metodologija u individualnom radu studenata koji pripremaju pisanje magistarskog rada iz područja poljske književnosti ili kulturoloških studija. 
Cilj: Kolegij upoznaje studenta s paradigmama i dometima poljske kritičke i književnoznanstvene misli, ujedno uvodi studenta u metodologiju rada na magistarskom radu iz područja poljske književnosti, smjer kulturologija.
Obvezna literatura:
H. Markiewicz, Polska nauka o literaturze, PWN, Warszawa, 1981; H. Markiewicz, Wymiary dzieła literackiego, Wydawnictwo Literackie, Kraków, 1984; H. Markiewicz, Świadomość literatury, PIW, Warszawa, 1985; Z. Mitosek, Teorie badań literackich (više izdanja); R. Nycz, Tekstowy świat. Poststrukturalizm a wiedza o literaturze, IBL PAN, Warszawa, 1993; M. Gačić, Pisanje i objavljivanje znanstvenih i stručnih radova, Ministarstvo unutarnjih poslova RH, Zagreb, 2002.
Dodatna literatura: 
J. Sławiński, Teksty i teksty, Wydawnictwo PEN, Warszawa, 1990; S. Balbus, Między stylami, Universitas, Kraków, 1996.

Naziv predmeta: Poljska književnost
Naziv kolegija: Poljska poezija 20. stoljeća
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski i poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni
Oblik nastave: 2 sata tjedno (2 sata seminara)
Uvjeti: Upisan IX. semestar studija poljskog jezika i književnosti
Ispit: Usmeni i seminarski rad
Sadržaj: Seminar Poljska poezija 20. stoljeća kolegij je na kojem se studenti upoznaju s djelima najznačajnijih poljskih pjesnika prošloga stoljeća, programima važnijih pjesničkih skupina i širim književnim, kulturnim i društvenim kontekstom u kojem su se one javljale. Obrađuju se razdoblja avangarde i međuraća, te pjesništvo ratne generacije, socrealizma, pjesnici Novog vala i suvremena poljska poezija 80-ih i 90-ih godina 20. stoljeća. Studenti su dužni napisati seminarski rad na temu koju odabiru samostalno ili u dogovoru s predavačem.
Cilj: Stjecanje kompetencije u analitičkom i interpretativnom čitanju poezije, te upoznavanje dometa poljske poezije 20. stoljeća.
Obvezna literatura: 
Primarna: R. Matuszewski i S. Pollak: Poezja polska 1914-1939, Czytelnik, Warszawa, 1984; M. Głowiński, J. Sławiński, Poezja polska okresu międzywojennego. Antologia, Zakł. Nar. im. Ossolińskich, Wrocław-Warszawa-Kraków-Gdańsk, Łódź, 1987; K. Karasek, Współcześni poeci polscy. Poezja polska od roku 1956, Iskry, Warszawa, 1997.
Sekundarna: Z. Malić, Mickiewicz itd. Rasprave, članci i eseji o poljskoj književnosti, Biblioteka Književna smotra, Hrvatsko filološko društvo, Zagreb 2002;  Poeci dwudziestolecia międzywojennego (ur. I. Maciejewska), Wiedza Powszechna, Warszawa, 1982. 
Dodatna literatura: J. Benešić, Poljska lirika, Zabavna biblioteka, Zagreb, 1939; Z. Malić, Tijekom riječi, Društvo hrvatskih književnih prevodilaca, Zagreb, 1978. Izbori poezije C. Miłosza, Z. Herberta, T. Różewicza i W. Szymborske. 

Predmet: Književnost/kulturologija 
Kolegij: [Književni/kulturološki kolegij iz srodnih studijskih grupa]
ECTS bodovi: 5 bodova
Jezik: Hrvatski ili svjetski jezik
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni. Studenti u dogovoru s nastavnikom odabiru književni/kulturološki kolegij iz srodnih studijskih grupa, pri čemu prednost imaju kolegiji iz područja slavistike, odnosno književnopovijesni i književnoterijski kolegiji komparativnog karaktera
Oblik nastave: 4 sata tjedno
Uvjeti:
Ispit:
Sadržaj:
Cilj:
Literatura: 

Lingvistički smjer: 

Predmet: Poljski jezik
Kolegij: Metodologija jezikoslovnoga znanstvenog rada 
ECTS bodovi: 5 bodova
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Obvezni
Oblik nastave: 2 sata tjedno (1 sat predavanja i 1 sat seminara)
Uvjeti: Upisan IX. semestar
Ispit: Kolokvij
Sadržaj: Na temelju analize  radova poljskih lingvista, njihove strukture, jezika i sadržaja, te putem sastavljanja planova, bibliografija te sinopsisa  znanstvenih radova  studenti uče sastavljati znanstvene radove te usvajaju spoznaje o jezičnim karakteristikama znanstvenog stila.
Cilj: Upoznavanje s metodologijom znanstvenog rada  te pisanja znanstvenih radova. 
Obvezna literatura: 
M.Gačić, Pisanje i objavljivanje znanstvenih i stručnih radova, Ministarstvu unutarnjih poslova RH, Zagreb, 2002; I. Bobrowski, Zaproszenie do językoznawstwa, IJP PAN, Kraków, 1998, str. 9-30.

Naziv predmeta: Lingvistika
Naziv kolegija: Etnolingvistika
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski i poljski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: Izborni
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (2 sata predavanja): kratko teorijsko predavanje, seminari, analiza poljskih etnolingvističkih članaka, rasprave, vrjednovanja studentskih radova.
Uvjeti: 
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Proučavanje teorijskih pretpostavaka etnolingvistike kao spoja etnoloških i lingvističkih znanosti, analiza i prevođenje poljskih etnolingvističkih članaka, promišljanje nacionalnih stereotipa u poljskoj kulturi, usporedba stereotipa u poljskoj i hrvatskoj kulturi, emotivni stereotipi u kulturi, stereotipi u usmenoj narodnoj poljskoj i hrvatskoj književnosti, utjecaj dijalekata na stvaranje regionalnih književnosti, utjecaj društvenih stereotipa (reklama, javnih natpisa, anketa i sl.) na ponašanje ljudi, analiza Rječnika narodnih jezičnih stereotipa Jerzyja Bartminskoga. 
Cilj: Stjecanje znanja, vještina i kompetencije iz etnolingvističke discipline
Cilj se ostvaruje sljedećim koracima: razlikovanjem etnologije i etnolingvistike; prevođenjem poljskih etnolingvističkih stručnih članaka o stereotipima; izdvajanjem književnih (narodnih, dijalektalnih), emotivnih i društvenih stereotipa u poljskoj kulturi; usporedbom poljskih i hrvatskih etnolingvističkih stereotipa.
Obvezna literatura: 
J. Bartmiński (red), časopis Etnolingwistyka, brojevi 1-16, 1 1988-2003; J. Anusiewicz, J. Bartmiński (red), časopis Język a kultura, brojevi 1-15, 1991-2003; V. Belaj, T. Vinšćak (red): časopis Studia ethnologica croatica; L. Zima, Figure u našem narodnom pjesništvu, Globus, Zagreb, 1988; T. Čubelić, Usmene narodne poslovice, pitalice, zagonetke, Sveučilišna naklada Liber, knjiga 6, Zagreb, 1975; J. Kekez, Poslovice, zagonetke i govornički oblici, Matica hrvatska, Zagreb, 1996.
Proširena literatura: 
D. Czubala, Współczesne legendy miejskie, Uniwersytet Śląski, Katowice, 1993; J. Vrkić, Vražja družba (hrvatske bajke i predaje...), Glagol, Zagreb, 1991.

Naziv predmeta: Poljski jezik
Naziv kolegija: Poljska leksikologija i leksikografija
ECTS bodovi: 4 boda
Jezik: Hrvatski i poljski
Trajanje: 1 semestar 
Status: Izborni
Oblik nastave: 2 sata tjedno (1 sata predavanja i 1 sat seminara) 
Uvjeti: Upisan IX. semestar
Ispit: Usmeni
Sadržaj: Studenti stječu uvid u važne teorijsko-metodološke teze. Obrađuju se pojmovi iz područja leksikologije i leksikografije. Posebno se analiziraju sinonimi, homonimi, antonimi, posuđenice, historizmi, arhaizmi, dijalektizmi, vulgarizmi, kolokvijalizmi, žargonizmi u poljskom jeziku. Opisuje se norma (propisana i uporabna), te vremenska i prostorna raslojenost leksika.  U okviru kolegija posebna se pozornost usmjerava na vrste i podjele rječnika (jednojezični, dvojezični, višejezični, frazeološki, etimološki, ortoepski, odostražni, čestotni i dr.). 
Studenti pišu seminarski rad iz područja leksikologije ili leksikografije. Pratit će se sudjelovanje studenata u nastavi, a svi rezultati bilježiti i ocjenjivati na kraju svakog radnog tjedna. 
Cilj: Studenti stječu znanje iz leksikologije i leksikografije, a u obveznom seminarskom radu detaljnije obrađuju jedno odabrano područje. Tijekom izrade seminarskoga rada obvezne su konzultacije s nastavnikom.
Obvezna literatura:
M. Bańko, Z pogranicza leksykografii i językoznawstwa, Wydział Polonistyki Uniwersytetu Warszawskiego, Warszawa, 2002; A. M. Lewicki, i A. Pajdzińska, Współczesny język polski, ur. J. Bartmiński, UCMS, Lublin, 2001;  W. Miodunka, Podstawy leksykologii i leksykografii, PWN, Warszawa, 1989; L. Zgusta, Priručnik leksikografije. Svjetlost, Sarajevo, 1991; P. Żmigrodzki, Wprowadzenie do leksykografii polskiej, Wydawnictwo Uniwersytetu Śląskiego, Katowice, 2003. 
Rječnici: V. Anić, Rječnik hrvatskoga jezika, Novi Liber, Zagreb, 1998; M. Moguš, N. Pintarić, Słownik polsko-chorwacki. Poljsko-hrvatski rječnik, Školska knjiga, Zagreb, 2002; M. Szymczak,  Słownik języka polskiego I-III, PWN, Warszawa, 1993.
Dopunska literatura:
R. Simeon, Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva, Matica hrvatska, Zagreb, 1969;  B. Tafra,  Hrvatska leksikografija - potrebe i mogućnosti, Zbornik radova Prvoga hrvatskoga slavističkog kongresa", I, Zagreb, 1997, str. 155-162; I. Vidović, Suvremeni rječnici poljskog jezika, Strani jezici 4, Zagreb, 1998, str. 142-149.

X. SEMESTAR

Predmet: Poljski jezik/teorija i praksa prevođenja
Kolegij: Jezične vježbe X
ECTS bodovi –  3 boda (zajedno s Prevođenjem poljskih književnih tekstova II – 5 bodova)
Jezik: Poljski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Obvezni
Oblik nastave: 4 sata tjedno (2 sata lektorske vježbe + 2 sata seminara iz Prevođenja poljskih književnih tekstova II)
Uvjeti: Upisan X. semestar studija poljskog jezikka i književnosti - položen ispit iz Jezičnih vježbi IX
Ispit: Pismeni 
Sadržaj: Na stilski različito strukturiranim tekstovima studenti upoznaju razne stilističke varijante poljskog jezika. U nastavi se koriste tekstovi uvaženih poljskih autora, pisaca, filozofa i publicista. Polazeći od pojmova stila, stilizacije i stilistike studenti stječu sposobnost prepoznavanja pojedinih retoričkih i stilskih figura i njihove funkcije u tekstu. 
Cilj: Upoznavanje sa značajnim elementima poljske kulture kroz rad na tekstovima uvaženih autora s namjerom proširivanja jezične i kulturološke kompetencije, neophodne za prevoditeljski rad.
Obvezna literatura: M. R. Mayenowa, Poetyka teoretyczna. Zagadnienia języka, Ossolineum, Wrocław, 1979.

Naziv predmeta: Teorija i praksa prevođenja
Naziv kolegija: Prevođenje poljskih književnih tekstova II 
(u sklopu Jezičnih vježbi X)
ECTS bodovi: 2 boda (zajedno s Jezičnim vježbama X – 5 bodova)
Jezik: Hrvatski i poljski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: Obvezni za studente lingvističkog i kulturološkog smjera
Oblik nastave i način provjere znanja: 2 sata tjedno (2 sata vježbi). Studenti odabiru i prevode s poljskog na hrvatski jezik po dva književna teksta (po jedan prozni i pjesnički tekst, obavljaju individualne konzultacije, a ocjena njihovih dovršenih prijevoda ulazi u konačnu ocjenu iz Jezičnih vježbi X).
Uvjeti: Položen ispit iz Jezičnih vježbi IX. 
Ispit: Pismeni – provjera prijevoda. 
Sadržaj: Kolegij je zamišljen kao nastavak istoimenog kolegija iz IX. semestra studija. Rad unutar kolegija i dalje je usredotočen je na praktične probleme prevođenja poljskih književnih tekstova. U seminarskom obliku rada provjeravaju se mogućnosti prevođenja na korpusu proznih i pjesničkih tekstova iz suvremene poljske književnosti (20. i 21. stoljeće), pri čemu se posebna pozornost poklanja rješavanju standardnih prevodilačkih problema. 
Cilj: Kolegij uvodi studente u rad na prevođenju književnih tekstova s poljskog na hrvatski jezik, olakšava im rješavanje standardnih prevodilačkih problema. Istodobno iz prevodilačke perspektive studenti se upoznaju s tekstovima suvremene poljske književnosti, te se na taj način upućuju u praksu književnog prevodilaštva. 
Pomoćna literatura:
M. Moguš, N.Pintarić, Poljsko-hrvatski rječnik, Školska knjiga, Zagreb, 2002.
Słownik języka polskiego, I-III, red. M. Szymczak, PWN, 1978. 
ili drugi suvremeni poljsko-poljski rječnik. 

3.3. Struktura studija

3.3.2. Diplomski studij

/vidi tabelu na sljedećoj stranici/

VII. semestar

	Jezične vježbe VII,
4 sata
(5 bodova)	

---------------------- 
kulturološki smjer:
Adam Mickiewicz, 2 sata  (1+1)
(4 boda)	 lingvistički smjer:
Suprasintaksa, 2 sata
(4 boda)

--------------------------	Sociolingvistika, 2 sata (1+1)
(4 boda)
ili 
Kognitivizam i prevođenje, 2 sata (1+1)
(4 boda)
ili
Kolegij iz srodnih lingvističkih područja, 2 sata
(4 boda)
-------------------------
Poljska u 19. i 20. stoljeću, 2 sata
(4 boda)
ili
Opća povijest i teorija književnosti I, 2 sata
(4 boda) 
	2 ispita
8 sati tjedno
13 ECTS
bodova

-----------
2 ispita
8 sati tjedno
13 ECTS
bodova	
VIII. semestar

	Jezične vježbe VIII,
4 sata 
(5 bodova)	

-----------------------
kulturološki smjer:
Poljska drama i kazalište, 2 sata (1+1)
(4 boda)	lingvistički smjer:
Pragmatika poljskog jezika, 2 sata 
Obrada pragmatičkih tekstova, 1 sat
- zajednički ispit
- uk. 3 sata
(4 boda)

--------------------------

	Slavenska
poredbena gramatika, 2 sata
(4 boda)
ili
Ekolingvistika, 2 sata
(4 boda)
Kolegij iz srodnih lingvističkih područja, 2 sata
(4 boda)
-------------------------
Suvremeni poljski roman, 2 sata
(4 boda)
ili 
Opća povijest i teorija književnosti II, 2 sata
(4 boda)
	3 ispita
9 sati tjedno
13 ECTS
bodova

------------ 
3 ispita 
8 sati tjedno
13 ECTS
bodova	
IX. semestar
	Jezične vježbe IX,
4 sata 
(od toga Prevođenje poljskih književnih tekstova, 2 sata) – jedinstvena ocjena
(5 bodova)	

----------------------
kulturološki smjer:
 Poljska književna kritika i znanost o književnosti
(metodologija), 
2 sata (1+1)
(5 bodova)

	lingvistički smjer:
Metodologija jezikoslovnoga znanstvenog rada, 2 sata (1+1)
(5 bodova)

--------------------------

	Etnolingvistika, 2 sata
(3 boda)
ili
Poljska leksikologija i leksikografija, 2 sata (1+1)
(4 boda)

------------------------
Poljska poezija 20. stoljeća, 2 sata
(4 boda)
ili 
Književni/kultur.  kolegij iz srodnih studijskih grupa, 2 sata
(4 boda)
	2 ispita
8 sati tjedno
14 ECTS
bodova

-----------
2 ispita
8 sati tjedno
14 ECTS
bodova	
X. semestar	Jezične vježbe X, 
4 sata (2+2)
(sastoji se od Retorike i stilistike poljskog jezika, 2 sata + Prevođenje poljskih književnih tekstova, 2 sata) – jedinstvena ocjena
(5 bodova)	

-----------------------
kulturološki smjer: 

	lingvistički smjer:

----------------------	

-----------------------

	1 ispit
4 sata tjedno
5 ECTS
bodova

---------- 
1 ispit
4 sata tjedno
5 ECTS
bodova	
Završnost		kulturološki smjer: 
Obrana magistarskog
rada 
(15 bodova)
ili 
Završni ispit
(15 bodova)	lingvistički smjer:
Obrana magistarskog
rada 
(15 bodova)
ili 
Završni ispit
(15 bodova)
		15 ECTS
bodova	

Prikaz svakog pojedinog smjera diplomskog studija:

3.3.2.1. Kulturološki smjer

Semestar 	Obvezni kolegiji	Izborni kolegiji	Studenti	
VII. semestar	Poljske jezične vježbe VII
4 sata, 5 bodova

Adam Mickiewicz 
2 sata (1+1), 4 boda	Poljska u 19.  i  20. stoljeću
2 sata, 4 boda

Opća povijest i teorija književnosti I
2 sata, 4 boda	2 ispita
8 sati tjedno nastave
13 ECTS bodova	
VIII. semestar	Poljske jezične vježbe VIII 
4 sata, 5 bodova

Poljska drama i kazalište
2 sata (1+1), 4 boda
	Suvremeni poljski roman
2 sata, 4 boda

Opća povijest i teorija književnosti II
2 sata, 4 boda 	3 ispita
8 sati tjedno nastave 
13 ECTS bodova	
IX. semestar	Jezične vježbe IX
(Jezične vježbe – 2 sata,
Prevođenje poljskih književnih tekstova I - 2 sata)
4 sata, 5 bodova

Poljska književna kritika i znanost o književnosti (metodologija)
2 sata (1+1), 5 bodova	Poljska poezija 20. stoljeća
2 sata, 4 boda

Književni/kulturološki kolegij iz srodnih studijskih grupa
2 sata, 4 boda	2 ispita
8 sati tjedno nastave 
14 ECTS bodova 	
X. semestar 	Poljske jezične vježbe X
(Retorika i stilistika poljskog jezika – 2 sata,
Prevođenje poljskih književnih tekstova II – 2 sata)
4 sata, 5 bodova		1 ispit
4 sata tjedno nastave
5 ECTS bodova	
Završnost  	Magistarski rad 
15 bodova 
ili 
Završni ispit 
15 bodova 		15 ECTS bodova 	
		
Ukupno ponuđenih kolegija: 13 kolegija 
Ukupno obveznih kolegija: 7 kolegija
Ukupno izbornih kolegija iz matične studijske grupe (unutarnja izbornost): 5 kolegija 
Ukupno izbornih kolegija iz ponude drugih studijskih grupa (vanjska izbornost): 1 kolegij
Ukupno upisanih kolegija (studentska obveza): 7 obveznih + 3 izborna = 10 kolegija
Ukupno ispita:  8 + 1 (obrana magistarskog rada/završni ispit) = 9 ispita
Ukupno sati nastave:  8+8+8+4 = 28 sati 
Ukupno bodova: 13+13+14+5 = 45 + 15 (magistarski rad/završni ispit) = 60 bodova

3.3.2.2. Lingvistički smjer

Semestar	Obvezni kolegiji	Izborni kolegiji	Studenti	
VII. semestar	Poljske jezične vježbe VII
4 sata, 5 bodova

Suprasintaksa
2 sata, 4 boda	Sociolingvistika
2 sata, 4 boda

Kognitivizam i prevođenje
2 sata, 4 boda

Kolegij iz srodnih lingvističkih područja
2 sata, 4 boda	2 ispita
8 sati tjedno nastave
13 ECTS bodova	
VIII. semestar	Poljske jezične vježbe VIII 
4 sata, 5 bodova

Pragmatika poljskog jezika
2 sata
Obrada pragmatičkih tekstova
1 sat – 
ukupno 4 boda
	Slavenska poredbena gramatika
2 sata, 4 boda

Ekolingvistika
2 sata, 4 boda

Kolegij iz srodnih lingvističkih područja
2 sata, 4 boda	3 ispita
9 sati tjedno nastave 
13 ECTS bodova	
IX. semestar	Jezične vježbe IX
(Jezične vježbe – 2 sata,
Prevođenje poljskih književnih tekstova I - 2 sata)
4 sata, 5 bodova 

Metodologija jezikoslovnoga znanstvenog rada
2 sata (1+1), 5 bodova
	Etnolingvistika
2 sata, 4 boda

Poljska leksikologija i leksikografija
2 sata, 4 boda	2 ispita
8 sati tjedno nastave
14 ECTS bodova	
X. semestar	Poljske jezične vježbe X
(Retorika i stilistika poljskog jezika – 2 sata,
Prevođenje poljskih književnih tekstova II – 2 sata)
 4 sata, 5 bodova
		1 ispit
4 stata tjedno nastave
5 ECTS bodova	
Završnost	Magistarski rad
ili 
Završni ispit 		15 ECTS	

Ukupno ponuđenih kolegija: 15 kolegija 
Ukupno obveznih kolegija: 7 kolegija
Ukupno izbornih kolegija iz matične studijske grupe (unutarnja izbornost):  6 kolegija
Ukupno izbornih kolegija iz ponude drugih studijskih grupa (vanjska izbornost): 2 kolegija 
Ukupno upisanih kolegij (studenska obveza): 7 obveznih  + 3 izborna = 10 kolegija
Ukupno ispita:  8 + 1 (obrana magistarskog rada/završni ispit) = 9 ispita
Ukupno sati nastave:  8+9+8+4 = 29 sati 
Ukupno bodova: 13+13+14+5 = 45 + 15 (magistarski rad/završni ispit) = 60 bodova

3.4. Popis kolegija i/ili modula koje student može izabrati s drugih studija 

Kolegiji i moduli s drugih studija na diplomskom studiju poljskog jezika i književnosti dogovaraju se s nastavnicima – u pravilu s budućim mentorima u postupku pripreme magistarskog rada.  

3.5. Popis kolegija i/ili modula koji se mogu izvoditi na stranom jeziku
 	
Diplomski:
	Jezične vježbe VII-X
	Adam Mickiewicz
	Suprasintaksa
	Sociolingvistika
	Kognitivizam i prevođenje
	Poljska drama i kazalište
	Pragmatika poljskog jezika
	Obrada pragmatičkih tekstova
	Ekolingvistika
Suvremeni poljski roman
Poljska drama i kazalište
	Poljska poezija 20. stoljeća
	Poljska književna kritika i znanost o književnosti (metodologija)
	Metodologija jezikoslovnoga znanstvenog rada
	Poljska leksikologija i leksikografija
	Etnolingvistika
	
3.7. Način završetka studija
	
	Diplomski studij završava jednom od dviju mogućnosti:
a)	obranom magistarskog rada koji se piše na odabranom smjeru studija poljskog jezika i književnosti (donosi 15 bodova)
b)	ukoliko student piše magistarski rad na drugom studiju unutar sustava dvopredmetnosti može umjesto magistarskog rada polagati Završni ispit (donosi 15 bodova, kao i obrana magistarskog rada). Provjera na Završnom ispitu obuhvaća poznavanje gradiva i vještina stečenih u okviru odabranog smjera/modula na diplomskom studiju poljskog jezika i književnosti, a polaže se pred povjerenstvom.
Na diplomskom studiju student mora prikupiti ukupno 60 bodova (zajedno s magistarskim radom/završnim ispitom).